RU RADIOUTGIVAREFÖRENINGEN

Kulturdepartementet			
Enheten för medierfrågor
103 33 STOCKHOLM

Stockholm 2002-10-04

Radioutgivareföreningens, RU:s remissutlåtande över
delbetänkandet "Digital Radio. Kartläggning och analys." 

RU tackar för möjligheten att uttrycka uppfattning om rubricerat delbetänkande. 

RU:s styrelse inlämnar sitt remissutlåtande som representant för samtliga innehavare av privata lokalradiotillstånd som är medlemmar i RU samt i samverkan med MTG Radio. 
Styrelsen består av följande personer:

Marcus Forsell, ordförande, Bonnier Radio
Christer Jungeryd, sekreterare, RU

Jakob Gravestam, SBS
Staffan Lindblad, Fria Media
Mats Reimertz, SRU
Jay Supovitz, NRJ

 RU står till förfogande för ytterligare kontakter med Digitalradiokommittén. V v kontakta Christer Jungeryd på telefon 08-762 68 16 eller via e-post ru@grafiska.se.

Med vänlig hälsning

Christer Jungeryd
VD 

Radioutgivareföreningens remissutlåtande över delbetänkandet Digital Radio. Kartläggning och analys. (SOU 2002:38)

Sammanfattning
Delbetänkandet ”Digital Radio. Kartläggning och analys.” ger enligt RU:s uppfattning en i huvudsak riktig beskrivning av digitalradioutvecklingen våren 2002 såväl i Sverige som internationellt. Utredaren har beskrivit radions bakgrundshistoria, tekniken och faktorerna som påverkar skiftet från analog till digital teknik på ett sätt som skapar insikt och samband. Vidare har utredaren, dels genom kontakter med radiobranschens parter och dels genom egen analys, på ett tydligt sätt lyft fram både möjligheter och svårigheter i det som kommer att vara ett över tiden utdraget och komplext teknikskifte för radiomediet. 
	 
I det avslutande kapitlet behandlar utredaren den fortsatta hanteringen av digitalradiofrågan och RU menar att han, precis som tilläggsdirektiven, täckt in det mesta av de olika fråge-ställningar som måste besvaras, och på olika sätt åtgärdas, i syfte att skapa optimala förutsättningar för en övergång från analog till digital radioteknik även hos radiolyssnarna. Dock, delbetänkandet saknar en utförligare och djupare analys över förutsättningarna för den privata radiobranschen att kraftfullt kunna deltaga i teknikskiftet vilket torde vara ett absolut villkor för den fortsatta digitalradioutvecklingen i Sverige. RU:s remissutlåtande kan därför i flera avseenden även ses som ett komplement till delbetänkandet vilket sammantaget torde ge Digitalradiokommittén nödvändig kunskap för att lösa de uppgifter som direktiven anger.  

RU pekar på tre avgörande frågor för Digitalradiokommittén 
De dryga etableringskostnaderna om en miljard, världens högsta sändningsavgifter och de stora investeringar som skiftet från analog till digital teknik kräver är en i princip omöjlig ekonomisk ekvation för den fortfarande unga privata radiobranschen. En av Digitalradio-kommitténs främsta uppgifter måste därför vara att föreslå åtgärder som skapar nya, nödvändiga möjligheter för en utveckling av den privata radion i alla hänseenden vilket i sin tur är en förutsättning för branschens medverkan i teknikskiftet. RU menar därför att tre avgörande frågor måste lösas inom ramen för Digitalradiokommitténs arbete;

1.	En nödvändig reformering av avgiftssystemet som reducerar de svenska
	sändningsavgifterna till en genomsnittlig europeisk nivå samt en förenkling av 	nuvarande reklamregler. Detta sker enklast genom en s k Konverteringslösning som 	RU föreslår som samtidigt kan utveckla programutbudet i den privata radion med de 	former och villkor som riksdagen redan antagit i maj 2001 som utgångspunkt.
2.	Lika villkor mellan public service- och privat digitalradio vad avser tillgång till	frekvensutrymme och multiplexer samt ekonomisk eller annan stimulans från staten.
3.	Regelverket för privat digitalradio måste utformas med så små kommersiella begränsningar som möjligt i syfte att stimulera såväl befintliga som nya radioföretag att inleda nya satsningar. Till exempel måste regelverket medge nationella såväl som regionala sändningstillstånd med långsiktiga tillståndsperioder. I övrigt anser RU att den analoga lagstiftningen från maj 2001 kan ses som en bra utgångspunkt även för den privata digitalradio.

Starten av privat digitalradio kommer att öka såväl den inre som den yttre mångfalden i den privata radion totalt sett. Bättre ekonomiska förutsättningar ger ökad konkurrenskraft och högre kvalitet vilket leder till en ökad mognadsgrad och stabilitet hos hela den svenska privata radiobranschen. Möjligheterna att infria de politiska målen för den privata lokalradion skulle öka betydligt. Radiolyssnarna skulle vara de stora vinnarna.
1.		Inledning
	Radioutgivareföreningen, RU är branschorganisation för den privata lokalradion i Sverige och organiserar samtliga radioföretag och grupperingar (utom MTG Radio) motsvarande ca 80% av branschen. RU är första remissinstans och representerar branschen i olika branschsammanslutningar, kommittéer och råd. RU är medlem i Association of Euroepan Radios, AER som organiserar ca 4500 privata radiostationer och har också ett omfattande utbyte med utländska radioföretag och branschorganisationer. Mer information om RU finns på www.radioutgivareforeningen.org.

	RU:s remissutlåtande presenterar inledningsvis RU:s allmänna synpunkter samt kommer med förslag på en s k Konverteringslösning.
	Vidare kommenteras direktiven för Digitalradiokommittén och delbetänkandet ”Digital Radio. Kartläggning och analys.” (SOU 2002:38) (nedan Utredningen), i de delar där RU har synpunkter. Som del av ett underlag för en bedömning av den privata radiobranschens ekonomiska villkor bifogar RU rapporten "Den privata lokalradions ekonomi" publicerad i maj 2002.
	Vidare biläggs Svenskt DABForums remissyttrande vilket behandlar specifika aspekter på digitalradio. De uppfattningar som förs fram i detta dokument står RU till fullo bakom.

2.		Allmänna synpunkter  
Sverige införde 1 april 1993 en ny lagstiftning för privat radio som ett av de sista länderna i Europa. 1998 förändrades regelverket för närradion i liberal riktning vilket gjorde närradion attraktiv även för kommersiellt drivna radioföretag. 2001 införde riksdagen en ny lagstiftning för nya analoga sändningstillstånd där den mest avgörande förändringen var införandet av ett nytt avgiftssystem kopplat till en ny fördelningsmodell och samtidigt avskaffades det omdiskuterade auktionsförfarandet. Detta lapptäcke av regelverk för kommersiellt betingad radioverksamhet har lett till en grav snedvridning av konkurrensen i de marknader där olika kommersiella aktörer bedriver samma typ av verksamhet men med stöd av olika regelverk. Detta tar sig främst uttryck i extremt stora skillnader i avgifter där gamla tillståndshavare betalar i snitt 1,4 miljoner per år, nya tillståndshavare 40.000:- per år och närradioaktörer inga avgifter alls. Tre statliga utredningar 1995-2002, osäkra långsiktiga villkor, hot om förändringar i negativ riktning, ny lagstiftning och en stopplag för nya sändningstillstånd har samlat påverkat branschens utveckling och mognadsprocess negativt.

Trots osäkra politiskt reglerade villkor i kombination med en tuff ekonomisk situation har den privata radion etablerat sig som radioform med en stabil daglig publik på 2,3 miljoner lyssnare motsvarande en total marknadsandel om ca 31%. I de åldersgrupper som de privata radioföretagen i första hand vänder sig till lyssnar idag ca 50% av populationen varje dag. Fler svenskar i åldrarna 15-40 år lyssnar idag hellre på privata radiokanaler än Sveriges Radios kanaler.

Den privata radions största problem är världens högsta sändningsavgifter
Den privata radiobranschen lider av en omöjlig branschekonomi främst orsakad av det avgiftssystem som kopplades till det ursprungliga auktionssystemet som i sin tur lett till att Sverige har världens proportionerligt sett högsta sändningsavgifter för privat radio. 2001 gick 23% av branschens intäkter till att betala sändningsavgifter. En jämförelse med övriga Eurpa visar att man generellt betalar under 5% av sin omsättning i sändningsavgifter. 

Under den första koncessionsperioden har de privata radioföretagen investerat minst 850 miljoner i etableringen av en ny radioform. Under samma period har man erlagt ca 800 miljoner i koncessionsavgifter. Adderar man andra skatter och avgifter som den privata radiobranschen inbetalat under dessa år torde statskassan förstärkts med över en miljard genom PLR-reformen. Hittills är staten ekonomiskt den stora vinnaren på PLR-reformen.
 
Det branschstrukturella problemet medför att möjligheterna att kunna infria de mediapolitiska målen för privat lokalradio såväl som branschföretagens egna mål starkt begränsas. För de som velat utveckla sin programverksamhet, eller för de som velat etablera andra typer av radiokanaler har det saknats ekonomiska förutsättningar (och nya sändningstillstånd). 

Den ekonomiska verkligheten påverkar också möjligheterna för branschen att med kraft ta del av det för radiomediet långsiktigt nödvändiga teknikskiftet. Det är dock av högsta vikt att den privata radion ges rimliga förutsättningar att fullt ut deltaga i teknikskiftet. De privata radio-företagen har, trots en besvärlig ekonomi, insett att man ej kan stå vid sidan av denna långdragna och komplicerade process och är därför beredda att inleda konkreta satsningar på digitalradio.

Kan de politiska målen för PLR-reformen infrias?
Det är få skäl som talar för att de politiska målen med den privata lokalradioreformen kan infrias med nuvarande förutsättningar. De årliga koncessionsavgifter om 120 miljoner försvårar kraftigt kvalitativ programutveckling, bl a i form av egen-producerat material i den nuvarande analoga verksamheten och nya investeringar i digitalradion. Förändras inte avgiftssystemet kommer det att under överskådlig framtid hämma utvecklingen av den privata radion, och oundvikligen, också den totala digitalradioutvecklingen i Sverige. 

För att radiomediet som helhet skall kunna utvecklas och bl a gå vidare i teknikskiftet krävs ett komplett programutbud kombinerat med nya radiokanaler och nya tjänster i den digitala etern. I detta perspektiv är public service-radion beroende av att den privata radion orkar med en satsning på digitalradio. En sådan satsning är samtidigt nyckeln till en ökad, såväl inre som yttre, mångfald av den privata radion i vilken utveckling det långsiktigt bara finns vinnare. Precis som i de flesta andra länder där radion avreglerats skulle det i Sverige kunna växa fram en bredare privat radio som på allvar skulle kunna utmana och konkurrera hårdare med public service-radion. Digitaliseringen skulle ge såväl gamla som nya aktörer plats. Totalt sett skulle det svenska radiolandskapet över tiden berikas till gagn för de svenska radiolyssnarna.

En radiohistorisk möjlighet för Digitalradiokommitténs ledamöter
De flesta kan hålla med om att det föreligger en olycklig moment 22-situation i villkors-frågorna för den privata lokalradion. Denna i grunden lilla politiska fråga har under åren växt till en profilfråga där de politiska låsningarna synes haft sin grund i starka ideologiska motiv. Om staten avser att tillförsäkra radiomediet nödvändiga förutsättningar för teknikskiftet måste knutarna definitivt lösas upp. Efter sex års utredande av den privata radions politiskt reglerade villkor är det hög tid att ta frågan till ett definitivt avgörande. RU vill därför markera att den privata radiobranschen är beredd att på ett pragmatiskt sätt deltaga i en process, och bidraga till lösningar, som i slutändan kan samla en nödvändig bred politisk majoritet.

Nya tekniska förutsättningar, ett i grunden förändrat medielandskap och nya vanor och attiyder hos dagens unga målgrupper – morgondagens äldre publik – kräver en modern lagstiftning och regelverk som kan stödja utvecklingen av privat radio. Nu har Digitalradiokommitténs ledamöter en radiohistorisk möjlighet att lägga grunden till rimliga villkor och goda förutsättningar för hela radiomediets utveckling under överskådlig framtid.   

2.1	Konverteringslösningen

RU preciserar här sitt förslag till hur en reformering av avgiftssystemet bör ske i en principiell lösning kallad Konverteringslösningen vilken kopplar samman analog och digital radio.

De 82 tillståndshavare med “gamla” sändningstillstånd erbjuds senast 1 juli 2003 att konvertera till nya tillstånd i enlighet med lagstiftningen från maj 2001. Detta skulle bl a i flertalet av radiostationerna medföra en ökad grad av egenproducerat, lokalt anpassat material om minst tre timmar under dagtid. Avgiften skulle i enligt den nya lagstiftningen uppgå till 40.000:- per år. I enlighet med liknande avgiftsmodeller i andra EU-länder skulle grund-avgiften kunna kompletteras med en mindre procentuell avgift och utgå på en viss del av omsättningen.   

I syfte att stimulera den privata digitalradions utveckling föreslår RU ett slopande av den procentuella avgiften om tillståndshavaren senare meddelas sändningstillstånd och inleder digitalradiosändningar enligt den nya lagstiftning som Digitalradiokommitténs föreslår.
Stannar radioföretaget kvar i den analoga världen skulle man följaktligen betala en extra avgift för detta ställt i relation till de radioföretag som väljer att deltaga i teknikskiftet. Denna typ av stimulans finns i flera andra europeiska länder.
  
Förändring av reklamreglerna
En kommersiell radioform måste få drivas efter kommersiella principer. Dit hör t ex frågan om reklamens omfattning och placering i sändningarna. 
	Granskningsnämnden för Radio och TV, GRN skapar idag egna normer och prejudikat av otydliga reklamregler enligt RU:s uppfattning. Regelverket medför bedömningar och utslag från GRN:s sida som ibland är att betrakta som rena hårklyverier. Dryga avgifter och viten döms numera ut vilket väcker stor irritation bland RU:s medlemsföretag. Flera ärenden är föremål för rättslig prövning.
	RU begär att Digitalradiokommittén inom ramen för sitt arbete behandlar denna fråga i
syfte att skapa mer rimliga och verklighetsnära reklamregler och att detta sker i nära kontakt 
med RU. 

3.		Utredningens direktiv

1995 startade Sveriges Radio testsändningar i DAB. Acceptansen hos lyssnarna har dock ej blivit den som man hoppades på och orsakerna till detta är flera. Utvecklingen har i princip stått stilla och Sverige har tappat position på ett område där man tillhört de ledande länderna. 
Mot den bakgrunden anser RU att det var motiverat att genom en Digitalradiokommitté kartlägga och analysera såväl utvecklingen hittills och framtidsutsikterna för digitalradio.

RU har noterat att direktivet 2001:88 i uppdragsbeskrivningen anger att "De kommersiella aktörernas roll och betydelse på marknaden skall beskrivas och analyseras". Vidare har RU noterat i uppdragsbeskrivningen i direktivet 2002:85 att kommittén skall "göra en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsättningar genom att bl a bedöma den ekonomiska bärkraften, utvecklingen av olika sändningstekniker och intresset hos olika aktörer".

RU tolkar dessa delar av uppdragsbeskrivningen som att Digitalradiokommittén skall analysera och bedöma den privata radions ekonomiska situation och förutsättningar i ett brett perspektiv. RU  förutsätter därför att detta kommer att ske i arbetet och att resultatet av detta arbete kommer att avspeglas i kommitténs förslag i ett slutbetänkande.

4.		Utredningens kartläggning, analys och bedömningar

Delbetänkandet ”Digital Radio. Kartläggning och analys.” ger enligt RU:s uppfattning en i huvudsak riktig beskrivning av digitalradioutvecklingen våren 2002 såväl i Sverige som internationellt. Utredaren har beskrivit radions bakgrundshistoria, tekniken och faktorerna som påverkar skiftet från analog till digital teknik på ett sätt som skapar insikt och samband. Vidare har utredaren, dels genom kontakter med radiobranschens parter och dels genom egen analys, på ett tydligt sätt lyft fram både möjligheter och svårigheter i det som kommer att vara ett över tiden utdraget och komplext teknikskifte för radiomediet. 

RU:s allmänna synpunkter på digitalradioutvecklingen
RU är medlem i Svenskt DABForum som är en intresseorganisation för att främja digital-radioutvecklingen. Svenskt DABForum har under utredningens gång haft möjlighet att framföra sin uppfattning i olika frågor och uttrycker i ett eget remissutlåtande organisationens syn i olika specifika frågor som rör digitalradion. RU ställer sig alla delar till fullo bakom dessa synpunkter och bifogar därför Svenskt DABForums remissutlåtande som bilaga att betraktas som del av RU:s remissutlåtande.

En avgörande förklaring till den långsamma utvecklingen
Utöver det som framförs i Svenskt DABForums remissutlåtande vill RU peka på en faktor som spelat stor roll för den internationella digitalradioutvecklingen. 
	Digitalradiostandarden Eureka 147 antogs redan i mitten av 1980-talet och hade då utarbetats av i huvudsak de europeiska public service-företagen. I de flesta länder hade avregleringen av radio-marknaderna just tagit sin början bortsett från Spanien och i viss mån England som då hade haft privat radio i ca tio år. Samtidigt som förespråkarna av DAB, företrädesvis inom public service-sektorn, under 1990-talet försökte driva på digitalradio-utvecklingen förändrades strukturen i de allra flesta europeiska radiomarknader radikalt. I avregleringens spår lyckades den privata radion snabbt erövra stora marknadsandelar av det totala radiolyssnandet vilket även Sverige är ett bra exempel på. Public service-företagen var inte längre ensamma aktörer. Detta är en avgörande förklaring till att radiofabrikanterna intagit en avvaktande hållning avseende lansering av nya digitalradiomottagare i full skala. Sedan mitten av 1990-talet har denna del av branschen i många undersökningar och analyser av utvecklingen unisont sagt samma sak; när det finns ett komplett programutbud i den digitala etern är vi mogna att börja lansera våra nya produkter i konsumentledet. Och då har man i första hand talat om de stora europeiska nyckelmarknaderna som Tyskland, England, Spanien och Frankrike. Nu ser vi en utveckling där digitalradion sakta men säkert går in i en etableringsfas som, för att bli framgångsrik, föutsätter att radiomarknadernas samtliga aktörer går någorlunda i takt. De krav på medverkan även från den privata delen av radiobranschen som radiofabrikanterna indirekt ställt kan nu sägas vara på väg att uppfyllas efter det att lagstiftarna i många länder tagit fram rimliga villkorsramar inom vilka radiobranschen själv kan utveckla sin verksamhet. Dock har vi i Sverige ännu inte nått denna kritiska punkt och det är nu Digitalradiokommitténs uppgift, och ansvar, att tillse att de fundamentala förutsättningarna fastställs. 

Den privata lokalradions ekonomi
Utredaren ger en kortfattad beskrivning av den privata radions ekonomiska situation, främst i kapitel 7. I syfte att ge digitalradiokommitténs ledamöter och andra berörda en fullständig bild bifogas rapporten  "Den privata lokalradions ekonomi" publicerad i maj 2002. 

Bilagor:	RU rapporten "Den privata lokalradions ekonomi" publicerad i maj 2002.
		Svenskt DABForums remissutlåtande.